Synvinkel nr 5, 2019
———
Synvinkel är organisationstidning för Förbundet Finlands Svenska Synskadade. Tidningen utkommer med 8 nummer/år i svartskrift, punktskrift, på CD och som elektronisk version, se www.fss.fi/aktuellt/fs. Kan också fås som e-postbilaga. Årgång 108. 
Utgivare: Förbundet Finlands Svenska Synskadade rf, Parisgränden 2 A 1, 00560 Helsingfors. Tfn 09-6962 300. Chefredaktör: Henrika Jakobsson Tfn 044 712 3017, e-post: henrika.jakobsson@fss.fi. Meddelanden och annonser mottas av chefredaktören. 
Prenumerationer och adressändringar: FSS kansli, tfn 09-6962 300, e-post: kansliet@fss.fi
Pärmbild: En närbild på ansiktet av en glad äldre dam. Hon har glasögon på näsan och bär en färgglad randig sombrerohatt. 
———
Ledare: Finlands synskadade heter nu Synvinkel
Valteri Skillas nya former
Promenadmöte med ny verksamhetsledare
Bakom kulisserna i FSS studio
Nya ledarhundar hittar hem till Åland
Utblick: Tummen upp för nordiskt samarbete
Bromsa åldrandet- inte längre omöjligt
Profilen: Kocken som tappade fotfästet
Aktuellt
Aktuellt i distrikten
Annonser
———

Ledare: Finlands synskadade heter nu Synvinkel
Text: Camilla Blomstedt, kommunikationschef
Den nya hösten för med sig nya vindar. Inte stora stormar, men en frisk fläkt. Jag menar naturligtvis denna tidning, som fått ett uppdaterat grafiskt utseende och det nya namnet Synvinkel. 
Innan sommaren bad vi Finlands Synskadades läsare skicka in förslag på namn för den nya tidningen och det kom in många bra förslag med finurliga och goda motiveringar. Efter att ha smakat på några av toppkandidaterna, och sedan rullat och bollat på alternativen, valde vi ändå föga överraskande att gå ut med namnet Synvinkel - namnet som vi redan diskuterat tidigare både på FSS medlemsmöte som i vårens tidning.
Namnet förblev favoriten av flera orsaker. Så som FSS kansli Synvillan innehåller Synvinkel ordet syn, vilket ger utrymme för att behandla synsinnet, ögonsjukdomar, olika socialpolitiska frågor och FSS från flera olika perspektiv. Samtidigt är namnet tidlöst och tilltalande, och ingen annan tidskrift har samma namn, vilket är rätt så viktigt!
Förutom att tidningen riktar sig till FSS medlemmar och personer med synnedsättning, anhöriga och våra samarbetsparter, riktar den sig även till personer som ingenting vet om synskador eller hur det är att leva med en synnedsättning. Genom tidningen kan sådana personer få ta del av en för dem ny synvinkel i allehanda frågor som berör livet med en sinnesnedsättning.
FSS styrelseordförande Gunilla Löfman berättade att hon trodde, då hon kom med i förbundets verksamhet för 25 år sedan och för första gången fick tidningen Finlands Synskadade i sin hand, att det var en tidning för både svensk- och finskspråkiga synskadade och att det var en landsomfattande tidning. Trots ett gott samarbete med det finskspråkiga förbundet är vår tidning ändå en självständig tidskrift, med en egen särpräglad synpunkt på samhället och livet med en synnedsättning. För oss är språkfrågan alltid speciell i och med att svenskspråkiga personer med synnedsättning är en minoritet i en minoritet. Det utgör nu, precis som förr, en till synvinkel för oss att behandla.
Fast det inte är frågan om stora förändringar känns det ändå piggt och roligt med en uppdaterad version av FSS organisationstidning. Jag instämmer fullständigt med det Löfman sagt om det nya namnet Synvinkel; "Det känns inspirerande, engagerande och tankeväckande. Det ger oss möjlighet att se på problematiken kring synskador ur många synvinklar.
———
Valteri Skillas nya former
Text: Henrika Jakobsson
För fyra år sedan fusionerades Svenska skolan för synskadade med Valteri center för lärande och kompetens och fungerar nu under namnet Valteri center för lärande och kompetens, Skilla. Vad har hänt på dess fyra år och hur ser kontakten mellan synskadade elever ut idag? Synvinkel besökte Valteri Skilla i Brunakärr för att höra sig för.             
– De flesta elever med enbart en synnedsättning går i dagens läge integrerade i vanliga skolor. De elever som går hos oss har oftast en flerfunktionsnedsättning, berättar rektor Josefin Holmkvist. 
En av Valteris främsta uppgifter är att handleda lärare och personal i de skolor och daghem där det finns behov. Behovet av handledning varierar från kommun till kommun, vissa kommuner har byggt upp egna kompetenscenter och är inte i lika stor grad i behov av Valteris tjänster som andra.  
Specialskolorna och specialklasserna var ett omdebatterat ämne också i årets riksdagsval. Avskaffningen av specialklasser är på många sätt positiv, men det finns också nackdelar, så som att eleverna inte får tillräckligt med stöd och anpassning. 
– Det positiva med att det inte längre finns så många specialskolor är till exempel att barn inte behöver resa långt och bo på sin skola, utan de kan bo hemma och gå i sin vanliga skola, säger Holmkvist. 
Det gynnar också eleverna att få gå i skola och få vänner på samma ort som hemmet finns. Många av eleverna med synnedsättning kommer ändå ibland till Skilla för att delta i stödperioder. 
– Under stödperioderna bor eleverna här på skolan. Fokus ligger på att stöda eleverna i skolgången men en viktig del är också att de får möjlighet att träffas och lära känna varandra, samt att de får kamratstöd, berättar Misa Möller som jobbar som handledande lärare vid skolan. 
Stödperioderna är uppskattade och fungerar också i många fall som rehabilitering då fokus också ligger på det fysiska. 
– Det kan vara trevligt för barnen att ibland känna att de är i majoritet eftersom de ofta är i minoritet. I en grupp där alla till exempel har en synnedsättning blir det normen, medan de seende blir i minoritet, förklarar Holmkvist.  
Tack vare stödperioderna träffas eleverna, som annars är utspridda över landet, på skolan och i många fall håller de kontakt också på fritiden, menar Holmkvist och Möller. 				
Mer jämlikt för kommunerna				
Valteris tjänster är avgiftsbelagda för kommunerna. Det här kan leda till viss ojämlikhet då vissa kommuner har större möjlighet att köpa tjänsterna än andra. 
– Det positiva är att resekostnaderna har fallit bort.  Avgiften för våra handledningsbesök är på så sätt nu samma för alla, oberoende av var i Finland man behöver oss, berättar Möller. 
Möller och Holmkvist upplever att skolorna allt bättre känner till Valteri och dess verksamhet, men menar att det är något som man jobbar på hela tiden. 
– Det är lätt för en lärare eller förälder att kontakta oss, men ibland blir byråkratin med kommunen ett hinder. För att få våra tjänster ska kommunen öppna en betalningsförbindelse, och det här kan ibland ta flera månader. Då kan det kännas frustrerande både för oss och skolan att vänta, säger Möller. 
De flesta finlandssvenska barn med synnedsättning har troligen  fångats upp av Valteri, och man upplever sig ha bra koll på behoven i de olika regionerna. Men det finns självklart barn som faller i mellan, speciellt då det kommer till personer med flera funktionsnedsättningar. 
– Vi är fortfarande ganska dåliga på att fånga upp personer som har hjärnrelaterad synnedsättning. Bland de här personerna uppfylls inte de fysiska kraven på synnedsättning men den funktionella synen kan trots det vara väldigt bristfällig, säger Misa Möller som själv forskar i hjärnrelaterade synsvårigheter.
– Inom det här området finns ännu mycket arbete att göra och det behövs krafter som tar tag i frågan. 
–I Finland är vi bra på att ta tag i saker då de är riktigt allvarliga, men sällan innan det blir allvarligt. Vi borde bli bättre på förebyggande arbete och fånga upp personerna som behöver stöd så tidigt som möjligt, till exempel redan i daghemmen, konstaterar Holmkvist. 
Faktaruta:

Vad är Valteri?
• En enhet för kompetens och lärande som fungerar under Utbildningsstyrelsen.
• Valteri är nationellt och en del av Utbildningsstyrelsens verksamhetsområde. 
• Valteri center för lärande och kompetens stöder närskolsprincipen genom att erbjuda mångsidiga tjänster för behoven inom allmänt, intensifierat och särskilt stöd.
• Har flera fysiska skolor runt om i Finland. 
 •Valteris personal består av specialpedagoger som åker ut till skolor och daghem runt om i Finland. Till personalen hör också yrkeskunniga inom social- och hälsovård. 
• Man går igenom bland annat diagnosens betydelse, hjälpmedel och hur den fysiska inlärningsmiljön kan anpassas till eleven på bästa sätt.
• Skolan ordnar också stödperioder, då eleverna kommer till skolan för en kortare eller längre tid.
• Under stödperioderna får eleverna intensifierat stöd av professionella.
• Antalet elever med enbart en synnedsättning har minskat, de flesta barn som har en synnedsättning har också andra funktionshinder.
• Den svenska enheten inom Valteriskolan heter Skilla och består av före detta Svenska skolan för synskadade och Speres.
• Svenska skolan för synskadade var tidigare belägen i samma byggnad som FSS kansli i Arabiastranden.
• Skolan flyttade till Brunakärr år 2015.
Syntolkning: Josefin Holmkvist och Misa Möller står i korridoren till Valteriskolan.  
Bildtext: STÖD OCH INTEGRERING. Målet är att alla kommuner ska ha jämlika förutsättningar för att ta del av specialkunnandet som finns inom Skilla. På bilden rektor Josefin Holmkvist och handledande lärare Misa Möller.
———
Promenadmöte med ny verksamhetsledare
Text och foto: Patrik Simberg
Från och med i höst har SAMS - Samarbetsförbundet kring funktionshinder, en ny tf. verksamhetsledare, Ilona Salonen.  Salonen är ny på posten som verksamhetsledare, men inte ny inom funktionshindersektorn. För många är hon bekant från tiden som projektledare för Minoriteter inom minoriteten, då hon reste runt i Svenskfinland och nätverkade.       
Hur ser du Ilona Salonen som färsk verksamhetsledare på dagens SAMS och hur tänker du dig att du kan utveckla organisationen, med förbundets tioårsjubileum runt knuten och så där annars? 
–Jag känner bra till verksamheterna, men det ska bli spännande att höra hur de utvecklats och ser ut idag och vilka frågeställningar som är aktuella just nu. 
Sin roll på SAMS betraktar Salonen som tudelad. 
–Jag ska upprätthålla och hålla i gång organisationen under Nina af Hällströms ledighet, men samtidigt fundera på var vi kan utveckla SAMS som organisation. Jag kommer att stöda personalen i deras arbete och gå igenom arbetsprocesser och se var vi kunde utnyttja nya arbetssätt och elektroniska verktyg för att ta bort onödiga arbetsmoment.
– På mitt bord denna höst ligger bland annat förnyelse av SAMS webbplats och planering av SAMS tioårsjubileum 2020. Det ska bli intressant att ta itu med jubileet och fundera vad som är ett bra sätt att fira SAMS. Firandet ska gärna spegla medlemsorganisationerna och den dialog som SAMS skapar mellan förbunden, säger Salonen.
Salonen är bekant för många inom funktionshindersektorn eftersom hon även tidigare jobbat vid SAMS som projektledare för projektet Minoriteter inom minoriteter. Hon har studerat sociologi och genusvetenskap vid Åbo Akademi och senare även utbildat sig till arbetshandledare och organisationskonsult. 
Ilona Salonen i tre adjektiv? Glad, kreativ och lugn. Hon tillbringar gärna sin fritid med kultur i olika former, speciellt scenkonst och film. 
–Denna höst ser jag mest framemot två australiensiska kulturupplevelser i Helsingfors, nämligen Nick Cave på musikhuset i augusti och Hannah Gadsby på kulturhuset i november. På de finländska teaterscenerna är jag mest ivrig över DuvTeaterns föreställning I det stora landskapet på Svenska Teaterns stora scen.
Annars umgås hon gärna med vänner och familj. 
Hennes intresse för funktionshinderområdet bottnar i hennes studier i sociologi, men också hennes arbete med socialpolitik inom Åbo Akademis studentkår.
–Arbete inom studentkåren var en bra grund för påverkansarbete. Människan är en helhet och vi har alla funktionsvariationer, men vi har också t.ex. en sexualitet och en etnicitet och annat som spelar in. Det var intresset för samspelet mellan olika diskrimineringsgrunder som gjorde att jag i tiderna blev intresserad av funktionshinderområdet.
Hur finner Salonen, i synnerhet i vår bransch där man gärna agerar förebild för andras psykiska välbefinnande, den viktiga arbete-liv-balansen? 
-Jag brukar själv försöka bryta vanemönster genom att t.ex. inte alltid gå samma rutter i vardagen. Då kan det hända att man märker något nytt och får nya idéer. Det är också bra att hitta sätt att återhämta sig och ta mikropauser redan under arbetsdagen genom en promenad eller kaffepaus på ett nytt ställe, då blir det också lättare att återhämta sig efter arbetsdagen. Jag tycker själv om promenadmöten och ser att det är viktigt att komma ut och få nya intryck och träffa nya människor. Det är viktigt för kreativiteten och tankeflödet.
Vi diskuterar frågorna under en syrerik promenad efter regnet på Busholmen. Våra steg bär mot konservatoriet i Gräsviken. Det blir paus för fotografering på gångbron och sedan till kontoret igen, några intryck rikare. 
Salonen är SAMS nya tjänsteförrättande verksamhetsledare i Nina av Hällströms frånvaro som tjänstledig. Hon arbetade tidigare på Hanaholmens kulturcentrum i Esbo med projektet Svenska nu. 
Bildtext: Konsult. Ilona Salonen har också utbildat sig till arbetshandledare och organisationskonsult
Syntolkning: Ilona Salonen står vid en gångbro i Gräsviken. Hon är klädd i solglasögon och svart kavaj. I bakgrunden syns stenhus och grönskande växtlighet. 
———
Bakom kulisserna i FSS studio
Text: Henrika Jakobsson
När den inlästa versionen av Synvinkel når läsarna genom Daisy-spelaren eller på en cd-skiva i postluckan ligger det flera timmars arbete bakom slutprodukten. Så här går det till då taltidningsredaktör Antell läser in tidningen vid enmansstudion i Arabiastranden.      
 Susanna Antell har läst in organisationstidningen Finlands Synskadade, nu mera kallad Synvinkel, sedan år 2005. 
– Jag brukar kalla det här en enmansstudio eftersom jag gör allt själv, jag både läser och sköter tekniken, berättar Antell skämtsamt. 
Utöver förbundets egna tidningar Synvinkel och Medlemsbandet läser Antell också in God tid, Vi hörs, Helsinki-tidningen och FPA:s broschyr. Utöver tidningarna läser hon också in vår- och höstmötesmaterial. 
Arbetet med inläsningarna börjar då Antell strukturerar tidningen och delar in den i olika kategorier i inläsningsprogrammet Plextalk. I programmet anger hon rubriker, underrubriker och sektioner så att lyssnaren ska kunna bläddra i taltidningen precis som i en tryckt tidning. När det är klart sätter Antell i gång med att läsa in tidningarna i studion. 
– Det tar i regel en arbetsdag att både förbereda och läsa in en tidning, berättar hon. 	
Började läsa in tidningar av en slump				
Susanna Antell började som taltidningsredaktör av en slump. I början hoppade hon in som inläsare ibland då hennes företrädare, Beata Heinonen, var borta och sedan dess har hon fortsatt med jobbet. 
– När jag började med det här jobbe lästes taltidningarna in på c-kassett. Då måste man spola bandet av och an, och man var också tvungen att räkna minuter manuellt. Till exempel så lämnades det alltid tre tomma minuter i början av kassetten för innehållsförteckningen som lästes in sist, berättar hon.
Idag sköts allt digitalt, om något ord eller någon siffra blir fel är det lätt att rätta till misstaget genom att klippa in ett nytt försök. 
– Det finns goda läsdagar och så finns det dåliga läsdagar. Men överlag så läser jag inte igenom något på förhand utan jag läser det för första gången i studion. Ibland kollar jag upp siffror och namn som är svåra att uttala för att det ska bli rätt på första försöket. 
Då organisationstidningen Synvinkel är inläst och klar skickar Antell filen elektroniskt till finska Synskadades Centralförbund, vars uppgifter är att se till att tidningen finns att ladda ner via Daisy-spelaren samma dag som den tryckta tidningen dimper ner i postlådan hos prenumeranterna. Tidningen bränns också på cd-skiva och skickas ut per post, det sköter förbundets kanslist Tina Dunderfelt om med flera års erfarenhet i bagaget. 					
Varierande arbete					
Enligt Susanne Antell är det roligt att göra taltidningar, dagarna är omväxlande och arbetet blir inte tråkigt.  Vissa dagar sitter hon i studion och bandar in, andra dagar sitter hon vid datorn i kontorslandskapet och gör research för bland annat Medlemsbandet men även för punkttidningarna Oss Emellan, Intermezzi och Punktchat som hon är medredaktör till med Tessa Bamberg. Det viktigaste är att rösten är i skick då dagarna i studion infaller. 
– Jag läser in cirka 50 tidningar om året plus annat material, så en hel del dagar tillbringar jag för mig själv i studion. Efter att suttit och hört på min egen röst i åtta timmar är det som bomull för öronen att komma hem och lyssna på andra röster, berättar hon. 
Kommer du ihåg allt som du läser in i studion?
– Många frågar mig det men nej, oftast lägger jag inte på minnet vad jag har läst eftersom jag läser så stora mängder text i mitt arbete. Texten går in genom ögonen och ut genom munnen, säger Antell och skrattar. 
Bildtext: TEKNISKT. Antell sköter också tekniken i studion själv. Om något inte fungerar får hon försöka lösa det själv.
Syntolkning: Susanna Antell läser in material i FSS studio. Framför henne finns papper på en ställning, en datorskärm och en stor mikrofon.  
 ———
Nya ledarhundar hittar hem till Åland
Text: Kerstin Forssberg
Tre personer från Åland deltog i sommar i en utbildning tillsammans med sina nya ledarhundar. Under en vecka i juni var de på Iris i Helsingfors där ledarhundsutbildningen för brukare äger rum.           
Det var Dorrit Mattsson, Maja Renvall-Höglund samt Kennet Danielsson från Åland skulle få sina nya ledarhundar, och hundarna skulle få sina brukare för första gången. 
Måndag morgon började med att hundarna presenterades, två labradorhanar samt en labrador-golden tik. Det var tre personer som hade i uppgift att lära ut det viktigaste under fem dagars tid. Efter dessa fem dagar får alla kursdeltagare besök i sina hem för att lära sig rutter i hemmiljön.				
Tidig start på dagen			
Morgonen började kl 07.00 med att gå till rastgården med hundarna som nu bodde med sina nya brukare. Under förmiddagen gick alla en längre tur där hunden gick på kommandon. Detta med en ny hund och en ny brukare fungerade bra. När hunden har selen på då jobbar den och bryr sig inte om möten med andra hundar eller personer. Det viktigaste är då att inte störa jobbet. Under eftermiddagen övades kommandon samt att alla fick många värdefulla tips. Den sista rundan för dagen slutade med besök till rastgården vid 22-tiden.
Visst hade hundarna också fritid och många roliga stunder när dom fick springa fritt. Vi hade också rummen bredvid varandra så mycket korridorsnack blev det. 
En intensiv vecka med otroliga hundar som kommer till mycket glädje för sina nya brukare. Jag önskar dem all lycka, Litti, Osmo samt Nova.
———
Utblick: Tummen upp för nordiskt samarbete
Text: Anna Caldén, SAMS representant i Rådet för nordiskt samarbete om funktionshinder och Handikapporganisationernas nordiska Råd
Efter att ha blivit invald i Rådet för nordiskt samarbete om funktionshinder, som är Nordiska ministerrådets rådgivande organ om funktionshinderfrågor, kan jag inte sluta prata om nordiskt samarbete! Det är så intressant och viktigt. Jag har även blivit invald i Handikapporganisationernas Nordiska Råd som är de nationella paraplyorganisationernas nordiska samarbetsorgan. Jag ser med glädje fram emot att lära mig mer om nyttan av nordiskt samarbete. 
Varför är nordiskt samarbete viktigt? Nordiskt samarbete skapar nordisk nytta, ger mervärde åt alla vilket leder till konkreta resultat. Det är viktigt att de nordiska länderna kan lära sig av varandra i sitt arbete. Vi behöver ju inte uppfinna hjulet på nytt. Var femte nordbo har någon form av funktionsnedsättning. Funktionshinderpolitiken handlar om att bygga ett hållbart samhälle där ingen lämnas utanför. Det behövs inkludering i samhällets alla områden. Första mötet med Rådet för nordiskt samarbete om funktionshinder hölls på Island i slutet av mars. Jag fick bekanta mig med hur de två råden jag blivit invald i arbetar. Jag fick även bekanta mig med funktionshinderpolitiken på Island där personlig assistans så sent som förra året instiftats i lagen. Man arbetar nu med att få ut information till personer med funktionsnedsättning om hur skaffa personlig assistans. 
Rådet för nordiskt samarbete om funktionshinder har tre fokusområden den här mandatperioden: mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fri rörlighet. Varje fokusområde har särskilda aktiviteter i syfte att nå de målsättningar man ställt upp. I arbetet om mänskliga rättigheter är implementeringen av FN:s funktionshinderkonvention särskilt viktig. Situationen gällande mänskliga rättigheter skiljer sig mellan de nordiska länderna. På Grönland är läget för personer med funktionsnedsättning mycket problematisk. Det finns generellt sett lite systematiserad kunskap om funktionshinder kopplat till de ursprungsfolk som finns i Norden, samer och inuiter. Bristen på den här kunskapen är något som FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning har lyft fram som ett nödvändigt och viktigt utvecklingsområde. I hållbar utveckling lyfter man särskilt upp universell design och att motverka diskriminering på arbetsmarknaden. Universell design handlar om att samhället och Norden ska vara tillgänglig för alla. Det tredje fokusområdet fri rörlighet handlar om att kunna röra sig obehindrat trots sin funktionsnedsättning. Rådet lyfter här fram gränshinder. Om man som funktionshindrad vill studera eller arbeta i ett annat nordiskt land är det flera hinder man ska ta sig igenom. Personlig assistans, boende och all grundläggande service ska fungera även då. Jag blev också inbjuden till Nordiska ministerrådets sekretariat i Köpenhamn i början av maj för att tala om jämställdhetsperspektiv inom funktionshinderpolitiken. Där finns det även många utmaningar, inte minst bland funktionshindrade kvinnor som generellt sett blir utsatta för våld i nära relationer i högre grad än kvinnor som inte har en funktionsnedsättning. 
Arbetet fortsätter, hör gärna av er om ni har frågor kring nordiskt samarbete!         
———
Bromsa åldrandet- inte längre omöjligt
Text: Göran Frankel Artikeln har tidigare publicerats på sajten forskning.se
Kan vi i framtiden få mediciner som bromsar åldrandet och gör oss friskare under våra sista år? Det låter som science fiction men behöver inte längre vara det. Runtom i världen forskas det numera intensivt på att förstå vad som driver åldrandet – från ett cellbiologiskt perspektiv.
Åldrandet börjar i cellernas inre. Med en allt högre levnadsstandard lever vi längre. Men åldrandet har ett pris i form av sjukdomar som cancer, diabetes typ II, Parkinson och Alzheimer.
Men tänk om vi kan senarelägga eller förhindra sjukdomarna genom att göra något åt åldrandet i sig? Att åldras utan att bli skröplig. Hoppet växer ju mer vi lär oss om vad som händer i cellens inre.
Det pågår ett komplicerat samspel mellan organellerna som är cellens egna inre organ. När vi åldras slutar organellerna att fungera, en efter en. Det innebär att den storstädning som ständigt pågår i cellen inte längre fungerar. För att hålla sig ung måste cellen göra sig av med proteiner som skadats, felveckats eller börjat klumpa ihop sig.
Mitokondrierna – kroppens kraftverk					
– Det finns sju eller åtta organeller beroende på hur man räknar. Det är viktigt att de pratar med varandra och kan påverka varandra med sina funktioner. Men de är involverade i ett tusental olika processer. Vi fokuserar på de processer vi tror är viktigast för att förstå hur cellen åldras, säger Martin Ott, professor vid Institutionen för biokemi och biofysik på Stockholms universitet.
Vad Martin Ott och hans medarbetare funnit är att en av organellerna, mitokondriet, spelar en nyckelroll. Mitokondriet är cellens kraftverk. När detta utsätts för stress aktiverar det ett skyddsprogram som understöder cellens alla funktioner. Detsamma sker vid när cellen åldras – till en viss gräns. Bortom den blir den inre kommunikationen allt sämre.
Organellerna
Den allra största organellen är själva cellkärnan, som innehåller arvsmassan i form av kromosomer. På 1930-talet upptäcktes att kromosomerna på sina ändar har skyddande ”hättor”, så kallade telomerer. Dessa ändar på DNA-trådarna är mycket sårbara. Med tiden förstod forskarna att telomererna förkortas i takt med att cellen åldras.
Telomererna – ändarna som skyddar dna
Utan telomerer skadas dna:et och celldelningen stoppas, varefter cellen dör. Många trodde att man nu hade hittat nyckeln som skulle lösa åldrandets gåta. Man föreställde sig till exempel att det skulle gå att mäta åldrandet genom att mäta längden på telomererna. I dag vet man åldrande inte är en följd av en, utan många komplicerade processer.
– Det finns test som visar hur långa telomererna är, och kopplingen mellan ålder och telomerlängd syns tydligt när man gör statistik på ett stort antal undersökta fall. Men i det enskilda fallet säger testvärdena bara att väldigt korta telomerer ger en större risk att dö i vissa sjukdomar som hjärtsjukdomar och infektionssjukdomar, säger telomerforskaren Marita Cohn vid Lunds universitet.
Under en period gästforskade hon hos Elizabeth Blackburn i San Francisco, en av dem som belönades med 2009 års Nobelpris i medicin för sin forskning om hur telomererna och ett enzym – telomeras – skyddar arvsmassan. Detta telomeras kan motverka att telomererna förkortas. Hos människa finns enzymet bara i vissa celler – framför allt i könsceller eftersom det är viktigt att cellerna hos nya individer får långa telomerer.
När Marita Cohn arbetade med Elizabeth Blackburn kunde hon visa att enzymet telomeras också finns i jästceller, något som är viktigt eftersom jäst är en vanlig modellorganism för att studera åldrande i cellen.

Telomeras aktivt vid cancer	
– Idag vet man att telomeras finns hos många arter, säger Marita Cohn.
Det finns förstås alltid en koppling mellan forskningen kring åldrandet och alla de sjukdomar vi förknippar med just åldrande.
Cancer är ett tillstånd där cellerna delar sig ohämmat. I många cancerformer är enzymet telomeras extra aktivt och förlänger telomererna vilket i sin tur är kopplat till okontrollerad tillväxt. Det är som om cellerna fått evigt liv. Det har dock visat sig att det även finns andra sätt för tumörceller att bibehålla telomererna. 15 procent av alla cancerformer använder sig av en alternativ process kallad ALT (Alternative Lengthening of Telomeres), som Marita Cohn forskar kring idag.
Vi kan påverka telomerernas längd genom att äta rätt kost, enligt forskning av nobelpristagaren Elizabeth Blackburns. Man bör undvika processad mat, rökt kött och livsmedelstillsatser. Det verkar också som om depressioner och negativt tänkande är skadligt medan meditation har en positiv inverkan.
Föryngringssubstanserna – jakt på ämnen som finns hos unga					
Att cellerna i dag kan granskas så närgånget beror på ny teknik. Ett exempel på den saken är ett projekt lett av Christian Riedel på Karolinska Institutet, som studerar hur gener uttrycks för att bygga olika proteiner. En gen (DNA i cellkärnan) kodar för ett RNA (en bärarmolekyl i cytoplasma), som i sin tur översätts till ett protein (till exempel ett enzym, med olika funktioner i kroppen).
På samma vis som de samlade generna kallas ”genom”, och de samlade proteinerna kallas ”proteom”, kallas översättningsledet med RNA-molekyler för ”transkriptom”. Genom att bearbeta den cellulära informationen hos transkriptomet i ett givet ögonblick, kan man registrera hur generna kommer till uttryck, det vill säga hur stora mängder det finns av varje typ RNA-molekyl.
Med maskininlärning har Riedels forskargrupp tränat datorprogram att känna igen om ett transkriptom härrör från en ung eller gammal människa. Man har sedan använt sig av ett dataregister av 1300 substanser som kan påverka transkriptomet.
– Med den här metoden kan vi identifiera substanser som ändrar transkriptomet i en riktning som är typisk för den yngre cellen, säger Christian Riedel.
Vissa av dem är sedan tidigare kända för att ha en livsförlängande effekt, till exempel telomeraset. Men forskargruppen har också lyckats hitta substanser som man tidigare inte visste hade sådana egenskaper. Två av dem, monorden och tanespimycin, har redan testats på rundmaskar. Ytterligare några intressanta substanser står på tur att testas på detta sätt.
– Ämnena förlängde maskarnas livslängd, och monorden förbättrade även deras hälsa. Dessa substanser är involverade i processer som hjälper cellens proteinmolekyler att behålla sin tredimensionella veckning, som i sin tur är avgörande för att ett protein ska kunna fullgöra sina uppgifter.

Kalorier kontra livslängd		
Hur olika proteiner samspelar är också tydligt när man tittar på iakttagelsen att ett lågt kaloriintag bromsar åldrandet, något som bekräftats i djurförsök på såväl apor som råttor.
Av naturliga skäl är det svårt att göra kontrollerade studier av detta på människa. Men det finns undersökningar gjorda i Norge och Danmark på hur befolkningen påverkades av 1:a och 2:a världskriget. Tillgången på föda var då begränsad, något som tycks ha bromsat åldrandet och uppkomsten av åldersrelaterade sjukdomar som cancer och diabetes typ II.
Ingen förstod hur en sänkning av kalorierna kunde påverka livslängden. Man visste att oxidanter, en grupp ämnen som anhopas i cellen, är giftiga och påskyndar åldrande och åldringssjukdomar. Men för några år sedan kunde en forskargrupp nu vid Chalmers tekniska högskola visa hur detta var relaterat till kosten. 
———
Profilen: Kocken som tappade fotfästet
Text: Henrika Jakobsson
Kändiskocken Micke Björklunds värld rasade samman då hans pappa begick självmord. På SAMS sommardagar i Tammerfors i juni berättade han öppet om sin stora sorg, men också om all glädje som finns i hans hektiska liv och om passionen för matlagning. 
Vem är egentligen stjärnkocken Michael Björklund? De flesta vet att han kommer från Åland och driver flera restauranger i Finland samt Smakbyn på Åland, men vägen till framgång har inte alltid varit lätt för den kända profilen.
Björklund föreläste på SAMS sommardagar och fick äran att avsluta seminariet med att berätta om sig själv och sitt liv. Till synes helt avslappnad och utan minnesanteckningar beskrev han med både humor och värme sin resa genom livet. 
–I och med att båda mina föräldrar är inom kockbranschen så praktiskt taget föddes jag bland grytorna. Redan som ung visste jag att jag ville bli kock. 
Björklund berättar att han redan i barndomen hade väldigt svårt för att sitta still, och speciellt i skolan fanns det mycket överloppsenergi i hans kropp. I dagens läge skulle han antagligen få en diagnos vars namn består av olika bokstäver, men på den tiden kallades han bara för rastlös och ivrig. 
Efter högstadiet gick Björklund kocklinjen vid Ålands Yrkesskola och sedan utbildade han sig till restaurangkock vid Ålands hotell- och restaurangskola. År 1994 flyttade han till Göteborg för att utvecklas inom sitt yrke. Han ville speciellt lära sig mer om fisk och skaldjur som det finns gott om på den svenska västkusten.
– Mitt stora intresse i livet är mat, jag jobbar glatt nästan dygnet runt och alltid med ett leende på läpparna. Man kommer långt genom att vara positiv, anser jag.
Under åren i Göteborg träffade Björklund sin fru Jenny, som också kommer från Åland.  Även hon hade flyttat till Sverige för att jobba inom restaurangbranschen, och snart blev de två ett par. 
– I samband med att jag några år senare blev pappa till min son Anton flyttade jag och min familj tillbaka till Åland.   
På Åland har Björklund och hans hustru drivit flera restauranger, bland dem ÅSS Paviljongen, Pub Niska och Jankarlsgårdens Värdshus. Deras största gemensamma satsning, Smakbyn, öppade de år 2012. Paret fick också ett till barn, en dotter som heter Agnes. Utöver arbetet på restaurangerna deltog Björklund i TV-inspelningar både i Sverige och Finland, livet var hektiskt men roligt. 								
Pappans död förändrade allt					
Tillvaron på Åland och familjens liv förändrades drastiskt då Micke Björklund miste sin pappa. Hans pappa hade gått i pension och i samband med det blivit deprimerad.  Han sökte hjälp och fick vård, familjen tyckte att han verkade må bättre. Men en dag kom det hemska samtalet om att pappan hade begått självmord.
– Jag stod i köket en tidig morgon när samtalet kom. Hela min tillvaro rasade samman. Efter det här klarade jag inte av att gå till jobet på ett helt år. Under det året var jag hemma och fixade med gården, skötte mina barn och försökte hitta tillbaka till mig själv, berättar han. 
Björklunds föreläsning i Tammerfors är fylld av humor och skratt, men han vågar också prata om det tunga och svåra. Speciellt att våga prata om självmord och den skam som det kan medföra tycker han är viktigt. 
–  Det var inte bara min pappas död som gjorde att jag inte orkade jobba. Jag hade också bränt ut mig i många års tid med att jobba långa dagar med det som jag älskar. Jag hade inte heller skött om min hälsa. Efter min kollaps började jag motionera regelbundet. 
I dag mår Björklund mycket bättre, trots att han ännu funderar mycket på sin pappa. Han har också varit väldigt arg på sin pappa, för att han lämnade resten av familjen kvar med en stor sorg. 
Men det tuffa året hade i efterhand också positiva sidor.  Under året som Björklund inte arbetade fick han tillbringa mycket tid med sina barn, något som han inte hade haft möjlighet till om han jobbat på som förr. 
– Det var fint att vara där för barnen när de kom hem från skolan.  Jag är tacksam över att jag fick tid med dem och jag är tacksam för att mina kollegor höll allt flytande på jobbet medan jag var borta, säger han. 

Aktuell med ny restaurang i Vasa						
Efter det turbulenta året återgick Micke Björklund sakta men säkert till jobbet. Han jobbade tider på dygnet då ingen annan var på plats för att få lugn o ro. 
I dagsläget gasar han igen på för fullt och driver flera restauranger, bland annat den nyöppnade restaurangen Hejm som huserar i det nybyggda Fiskets hus i Vasa. 
– Jag är glad över att jag har den turen att ha mitt intresse som jobb. Matlagning är något jag verkligen brinner för. Vissa säger att jag är lite galen. Jag måste faktiskt erkänna att det ligger något i vad de säger.
Då Björklund är hemma på Åland ror han gärna ut på sjön och drar upp en gädda eller två. Han uppskattar naturen och fiske och får också inspiration till jobbet från närheten till naturen. 
– När jag inte står vid grytorna kopplar jag gärna av hemma i Tjudö med min fru och mina barn. Min familj är mycket viktig för mig, säger han. 		
Bildtext: SINNE FÖR TÄVLING.  Michael Björklund är en riktig tävlingsmänniska och tycker om spänningen med att tävla. Han har vunnit flera tävlingar inom branschen och blivit utsedd till årets kock både i Finland och i Sverige.						
Syntolkning: Helfigursbild av Micke Björklund som är iklädd ett brunt förkläde och blå skjorta. Han håller händerna knäppta framför sig och ser glad ut. 
Bildtext: FÖRELÄSARE. Micke Björklund är förutom kock och krögare också en eftertraktad och karismatisk föreläsare som får sin publik att brista ut i många hjärtliga skratt. Här pratar han på SAMS sommardagar i Tammerfors i juni.
Syntolkning: Micke Björklund föreläser i en sal. Han är klädd i vit kockskjorta. Bredvid honom syns en skärm för skrivtolkning. 
———
Aktuellt
———
Nu finns den syntolkade ungdomsserien Eagles tillgänglig på Yle Arenan. 
I Sverige blev serien en tittarsuccé och en andra säsong är redan under planering. Också den kommer att visas på Yles kanaler.
Eagles tar oss till småstaden Oskarshamn där kärlek, rivalitet och vänskap varvas med en stenhård hockeysatsning och drömmar om en annan framtid. Före detta NHL-stjärnan Mats Kroon flyttar med sin familj från Boston tillbaka till sina hemtrakter. Hans barn, influencern Felicia och hockeytalangen Elias, har inte helt lätt att anpassa sig till sin nya omgivning. En ort där alla verkar veta allt om varandra – på gott och ont.
I Oskarshamn snurrar det mesta kring ishockey och Elias drömmer om att gå i sin pappas fotspår och själv bli proffs. När Felicia blir kär i Elias största lagkonkurrent Ludvig och samtidigt utmanar hierarkierna på gymnasieskolan gäller plötsligt nya spelregler i den lilla staden.
 I Sverige blev Eagles en stor framgång, både bland ungdomar i samma ålder som huvudkaraktärerna men också bland äldre som möjligen kommer ihåg amerikanska serier som Friday Night Lights och One Tree Hill. Varje avsnitt hade över 410 000 tittare vilket visar hur populär Eagles blev. Framgången gjorde att SVT tog ett snabbt beslut att också producera en andra säsong. Även den kommer i framtiden att visas på Yles kanaler.
Också musiken är en viktig komponent i serien med låtar av bland andra Grimes, Chvrches, Avicii och Diplo.
Eagles är en samproduktion mellan SVT, Yle och NRK. Programmet med svenskspråkig syntolkning hittar du på adressen www.arenan.yle.fi. 
Källa: YLE
———
Microsoft tar patent på spelkonsol med braille
Microsoft har på senare tid visat stort intresse för att jobba med tillgänglighet för spel.
 För ett år sedan kom den anpassningsbara kontrollen XAC som är tänkt för personer som av olika skäl har svårt för att använda en vanlig handkontroll.
Nu har det dykt upp ett patent på en kontroll som kan skriva ut Braille.  Patentet visar en yta på kontrollen där punkter kan höjas och sänkas för att skapa punktskrift. Kontrollen verkar även ha knappar för att användaren ska kunna skriva punktskrift själv.
Än så länge är det oklart om Braille-kontrollen kommer ut på marknaden, men det är glädjande att Microsoft insett att det finns ett behov bland personer med synnedsättning.  Enligt WHO finns det 36 miljoner blinda och 217 personer med synnedsättning i världen, så marknaden är stor. 
Källa: Bazooka.se, Microsoft
 ———
FSS har ny bokförare
Ann Ollikainen började som bokförare på FSS i augusti. Vi önskar henne välkommen till kontoret!  Hej Ann, vill du presentera dig för Synvinkels läsare?
– Jag har arbetat med bokföring, ekonomiförvaltning och översättning av relaterade texter till svenska sedan mitten av 1990-talet, både som företagare och som anställd. Innan jag kom till FSS arbetade jag som ekonomi- och personalansvarig på en privat språkskola i Esbo. För mig är det inte enbart viktigt att siffrorna är rätt, men att de som behöver dem för beslutsprocesser och planering har tillgång till aktuella och korrekta siffror och att jag som förbundets ekonom vid behov kan förklara orsak och verkan bakom siffrorna för att stöda den egentliga verksamheten.
På fritiden sysslar jag gärna med allt möjligt: min stora passion är språk och att lära mig mera om de olika språkbrukarnas kulturer. Jag tycker också mycket om att handarbeta, framför allt att sticka, och några gånger i veckan hittar man mig i någon ishall i konståkningens grupper för vuxna nybörjare. Till familjen hör förutom min man, två tonåringar och ett äldre bonusbarn med sina två bonusbarnbarn.
———
Lek ute bra för unga ögon
Enligt en undersökning som glasögonföretaget Specsavers har gjort minskar utevistelse risken för närsynthet hos barn. 
Då barn och unga sitter mycket framför skärmar vänjer sig ögat vid att se på nära håll. Men när man är ute vilar blicken automatiskt på horisonten eller på föremål som finns längre bort, på det här sättet tränar man ögat att se långt. 
Närsyntheten har ökat hos finländare under de senaste åren. De flesta kopplar ihop problem med närsynthet till användnigen av pekplattor och mobiler, men samtidigt minskar också tiden som barn leker utomhus. 
– Många tänker inte på att sambandet mellan syn och utelek faktiskt existerar, konstaterar synfysiolog Juha Päällysaho vid Specsavers. 
Med hjälp av begränsad skärmtid, ett lämpligt avstånd på 25-30 centimeter till skärmen och mycket tid utomhus kan man förebygga närsynthet. 
———
Aktuellt i distrikten
———
Norra Österbottens Svenska Synskadade
Spansk konversation med Aslög Forsman som lärare, hålls varannan tisdag (udda veckor) med start 10.9 kl. 13.15 på Fyren. Kom med och lär dig lite vardags- och rese spanska under trevlig samvaro.
Dagträff på Karleby församlingscenter ordnas 17.9 kl. 13 - 15. Peter Koskinen och Ann-Sofie Grankulla medverkar.
Konditionsträning och vattengymnastik i samarbete med Folkhälsan på Östanlid startar onsdagen 18.9 med Bo-Erik Enell som ledare. Konditionsträningen hålls kl.11-12, vattengympan; grupp 1 kl 11.45 och grupp 2 kl. 12.30. 
Mimosel damerna träffas varannan onsdag (jämna veckor) kl. 13-15 på Fyren med Sol-Britt Björkgren som ledare. Nästa träff blir 18.9.
Handarbetsgruppen ”Rätstickorna” inleder sina träffar måndagen 23.9 kl. 12-14 på Fyren. Följande träff blir 7.10. Ledare Agneta Cederberg hälsar alla Rätstickor välkomna!
Höstens första Karaträff ordnas torsdagen 26.9 kl. 12.30-14.30 vid Herberts Hus i Kronoby. Peter Koskinen medverkar. 
Punktskrift med Leif Nybohm startar måndagen 30.9 kl. 10-11.30. Både nybörjare och längre hunna är välkomna med.
På Vita Käppens dag 15.10 promenerar vi med vita käppar under eftermiddagen (mera info i MB) och på kvällen samlas vi till föreningsträff på verksamhetscentret Fyren kl. 18. 
Har ni gamla hjälpmedel och vita käppar som ni inte längre använder eller behöver, kan ni hämta dem till Fyren senast 26.9, så sänds de vidare till Röda Korsets Utlandshjälp.
Anmälningar görs till Ann-Sofie Grankulla, tfn 7234 880 / 050-3795 658 eller via e-post: noss@multi.fi.  
——
Svenska Synskadade i Mellersta Nyland 
Föreningens nya distriktssekreterare är Ira Grandén, som började jobbet den 12.8. Hon är vanligtvis anträffbar på Hörnan måndag - onsdag och telefontiden är som tidigare måndag – onsdag kl 10-13. Det går också att sända sms, tala in på svararen eller sända e-post till kansliet.
Yngre-verksamheten, som omfattar medlemmar i åldern 16-45 år, håller höstens första träff med servering den 3.9 kl 17.30 på Hörnan. Den nya distriktssekreteraren presenterar sig själv och tillsammans planeras kommande träffar och evenemang. 
Måndagsträffarna fortsätter under hösten 2019 så att varannan måndag är det träff antingen på Hörnan eller i Kampens servicecentral. Septembers första träff blir den 9.9 kl 15 på Kampens servicecentral, Salomonsgatan 21, med musikprogram då Jonas Näslund, trubadur, sångare och underhållare från Sverige numera bosatt i Finland, uppträder för oss med välbekanta sånger. Kaffeservering. Höstens första sopplunch ordnas den 23.9 kl 13 och därefter blir det Skivråd. Anmälningar till sopplunchen kan göras till kansliet per telefon eller epost senast den 18.9. Oktobermånads första måndagsträff hålls på Kampens servicecentral den 14.10 kl 15. Närmare information om programmet senare.
Vi ordnar också en kvällsträff torsdagen den 19.9 kl 18 med kaffe- och té-servering samt med pyssel och hantverk som programnummer. Närmare information på medlemsbandet senare.
Måndagen den 30.9 klockan 15.30-17.30 blir det musikstund på Hörnan. Christian Holmqvist spelar och berättar om något musiktema.
Vattengymnastiken, som Folkhälsan bjuder på, har börjat fredagen den 16.8 kl. 10 och pågår hela hösten.
Folkhälsan arrangerar också en träning som vi kallar Styrka och balans. En ny omgång med 12 träningar startar torsdagen den 12.9, men det förutsätter att vi får ihop minst 8 deltagare vid starten Träningen anpassas efter varje deltagares förmåga. Denna omgång ingen deltagaravgift. Anmälan till kansliet senast den 9.9.2019.
——
Svenska Synskadade i Västnyland
Hösten står för dörren och vår förening förbereder programmet för höstens aktiviteter. Basen är densamma som tidigare och utgående från den planerar vi vidare. Nu är det dags att komma med önskemål, om du har någonting i tankarna.
Balanskursen med Anne Forsström som ledare inleds onsdag 4 september klockan 10.00 i Seniorahuset, Prästängsgatan 14, ingång från Grav Moritzgatan till gården. Anmälan till Pirjo Laatikainen, telefon 050 304 7613. 
Folkhälsan bjuder också på allsång onsdagar med start den 4 september klockan 14 i Seniorahuset. Välkommen, ingen förhandsanmälan behövs.
Herrklubbens första möte hålls torsdagen den 12 september klockan 15.00 i Lyan
Bocciagruppen har ny spelplats under hösten. På fredagar klockan 14 med start den 20 september spelar gruppen boccia vid Raseborgsvägen 5, fd Sjukvårdsläroanstaltens gymnastiksal.
Läsecirkeln som har haft paus en tid startar igen med Torolf Grünn i spakarna. Start onsdagen den 18 september klockan 15 i Lyan, Prästängsgatan 12 i Ekenäs.
Frågesport blir det onsdagen den 25 september kockan 18.00 i Lyan.  
Vår första månadsträff håller vi lördagen den 14 september klockan 13.00 i Lyan, Prästängsgatan 12 i Ekenäs. Då presenterar vi aktiviteterna och delar ut programmet. Vi kommer också att skicka ut det via e-post eller vanlig post till alla medlemmar.
Förbered dig också på en Må-bra-dag lördagen den 12 oktober i samband med månadsmötet. I september blir det en friluftsdag någonstans i Västnyland, vi meddelar närmare när vi har allt klart.
När det finns intressanta film- eller teaterföreställningar, eller konserter, så försöker vi ordna syntolkning. Kom gärna med förslag om det är något du är intresserad av.
Vi är också på plats under höstens fotbollsmatcher i Ekenäs och handbollsmatcher i Karis och syntolkar dem.  Vi vill också påminna om att föreningen har många talböcker i biblioteket i Lyan. Du kan låna hem de böcker du är intresserad. 
——
Svenska Synskadade i Östnyland
Har du frågor kring din syn? Rehabiliteringsrådgivare Ann-Catrin Tylli från Förbundet Finlands Svenska Synskadade erbjuder synrådgivning på Kajutan, Ågatan 33 E, Borgå fredagen den 6.9 kl 10-12. Varmt välkommen att ställa dina frågor och få information om bl.a. hjälpmedel och den verksamhet som finns för personer med synnedsättning. På frågor svarar Ann-Catrin Tylli tfn 040 511 3345
Fredagsträff den 13.9 är en kaffestund och stol jumpa med Ann-Lis kl 10-11.30 på Kajutan.
Månadsträff lördagen den 21.9 kl 13-15 på Kajutan, Ågatan 33, Borgå. Ann-Lis Öhman och Urda sjunger för oss och med oss.
 Välkommen till Må Bra-dag på Folkhälsanhuset i Borgå tisdagen 1.10 kl 10.30-15.00. Dagen riktar sig till både synskadade och anhöriga. Tema: Sömn och återhämtning. Föreläsning och diskussion om sömnen med Mikaela Wiik från Folkhälsan förbund rf. Dessutom ska vi också röra på oss ute eller inne. Föreningen bjuder på lunch och kaffe. Anmälan till dagen senast 24.9.2019 Jonas Lindström 040 96 44 672. Må Bra-dagen ordnas i samarbete med Förbundet Finlands Svenskas Synskadade r.f. och Folkhälsans förbund.
Svenska Synskadade i Östnyland har tillsammans med HUN en data/mobiltelefonsinfo torsdagen den 19.9 kl 13-15.30 på Kajutan
Fredagsträff den 27.9 är en kaffestund och stolsjumpa med Ann-Lis kl 10 -11.30 på Kajutan. Fredagsträff den 4.10 är en punktskriftskurs kl 10 -11.30 med Paulina på Kajutan.
Svenska Synskadade i Östnyland rf håller stadgeenligt Höstmöte lördagen den 16.11 kl 13.00 På Kajutan.
——
Vasa Svenska Synskadade
Verksamheten har startat i föreningen och mycket intressant program finns för alla medlemmar!
Vattengymnastiken i samarbete med Folkhälsan har startat söndag 1.9 i Folkhälsans hus i Smedsby och fortsätter fram till och med söndag 8.12 enligt samma grupptider som tidigare. I skrivande stund är det ännu oklart vem som leder grupperna, men följ med i pressen och på medlemsbandet så får du tfn nummer och namn till ledaren.
Trivselcafé aktivt seniorliv i samarbete med Folkhälsan startar på nytt onsdag 4.9 kl.13-15.15 i ÖF:s Caféutrymme i första våningen och fortsätter fram till och med onsdag 11.12 varannan vecka. Caféet finns genast till höger då du kommer in genom huvudingången på Korsholmsesplanaden 44. Mera info av Carina Blom tfn 044 788 1026. 
Aktivt seniorliv i Sydösterbotten i samarbete med Folkhälsan och FSS enligt följande datum: Tisdag 24.9 vid Folkhälsanhuset i Närpes, tisdag 29.10 i Församlingshemmet i Lappfjärd och tisdag 26.11 i Folkhälsanhuset i Närpes. Som tidigare startar vi med frivillig lunch på Red&Green kl.12.30 och därefter program i Folkhälsans samlingsrum. I Lappfjärd kaffe o bulla. Kontaktperson är Ulla-Britt Ingman tfn 050-561 2950 och Kerstin Lillbåsk tfn 050-369 5997.
Kompisträffar (nytt för i höst) ordnas tre gånger under hösten i ÖF:s utrymme Kulma i första våningen (bakom café). Första gången är tisdag 10.9 kl.13. Andreas Kanto leder den första samlingen och vi har Quiss-frågesport med hjälp av en ”app” från iPad. Vi umgås och dricker kaffe tillsammans. För serveringens skull, anmäl dig gärna, senast må 9.9. Ifall den första gången utfaller väl fortsätter träffarna tisdag 15.10 och tisdag 19.11.
Punktskriftskruser startar på nytt onsdag 11.9 kl.10 - 13.30 och pågår varannan onsdag till och med onsdag 4.12. Kursledare är Ritva Hagelberg och Margareta Öster. Är du ny och önskar lära dig punktskrift, tveka inte utan ta kontakt med kansliet för mera information! 
Medlemsträff i september är inte klart, varken program eller plats. Följ med i medlemsbandet och pressen för mera information! Anhörigdag för nysynskadade ordnas i ÖF:s caféutrymme lördag 5.10 kl.10 – 15 i samarbete med FSS och Folkhälsan. Ulla-Britt Ingman, Pia Nabb och Febe Mörk håller i trådarna. Föreläsning av informatör Britten Nylund. Välkomstbrev kommer att skickas ut till de berörda medlemmarna. 
Kvinnoträff i Närpes  onsdag 9.10. Vi inleder dagen med lunch kl.12.30 på Restaurang Red & Green. Därefter får vi ta del av Gudrun Lindén-Peräkorpis vävalster i Folkhälsans samlingsrum.. Vi promenerar till Kerstin Lillbåsks, K&M Shop. Vi avslutar dagen med kaffe och dopp på Café Mutrun. Träffen kostar 10€/medlem i vilket ingår lunch, kaffe och busstransport. Busstidtabell fås vid anmälan och den startar i Oravais  Anmälan senast  torsdag 3.10. Vi har bokat biljetter till  Wasa Teater för att se "Spelman på taket" fredag 11.10 kl.19. Pris 30€, ledsagare gratis. Syntolkning. Bindande anmälan senast 3.10.
——
Åbolands Synskadade
Kallelse till extra föreningsmöte! Åbolands synskadade rf:s styrelse kallar till ett extra föreningsmöte lördagen den 14.9 2019 på Sydvästen Eriksgatan 5 i Åbo klockan 14.00.  Ärenden:  Ändring av föreningens stadgar, särskilt när det gäller antalet styrelsemedlemmar, som föreslås bli färre( nu sju) men istället två ersättare men också en modernisering av stadgarnas utformning. Dessutom bör en ny styrelsemedlem väljas. Kaffeservering och ett kort program.
Harold Henriksson, ordförande. Välkommen.
Den nuvarande styrelsen valdes vid ett extra årsmöte den 16.5.2019. Harold Henriksson valdes till ordförande. Styrelsen utsåg sedan till viceordförande Bo Granholm och till sekreterare Anne-Marie (Amie) Nygrén övriga ledamöter är Gun Fröberg, Harry Henriksson, Thea Selén och Maj-Gret Sundman.          
Bo Granholm har lämnat styrelsen per den 30.6 2019. Ingen anställd för föreningen just nu. Styrelsen planerar en träff 24.10 på Kimitoön och höstmöte i Åbo den 22.11 och en julfest i december i Pargas. Exakt datum, plats och klockslag m.m. meddelas senare.
Du kan ta kontakt med styrelsen via styrelsemedlemmarna.  Föreningens tel. är 0400151322, ring eller skicka meddelande.
——
Ålands Synskadade
Till hösten kommer det att bli lite förändringar för medlemsträffarna. Dessa kommer nu att vara på dagtid kl 14.00. Dagen är dock som vanligt andra måndagen i månaden. 
Borstbindningen startar upp igen den 9 september.
Bocciaspel: Anmäl till Fjalar Nylund på tel 01821882 / 0407051638 om du är intresserad av att spela.
Simningen i Folkhälsans Allaktivitetshus börjar åter fredagen den 6 september. Kom och njut i det 32-gradiga vattnet!
Kansliet på Ankaret nås på telefonnummer 0457 343 89 50. Öppettider och telefontider på Ankaret är måndag-torsdag kl 09.00 -13.00.
Synterapeuten på ÅHS, Åsa Rehn-Isaksson, går att nå måndag-fredag kl 8.00-9.00 på tel 018 535 277 och be att få tala med Åsa.
Rehabiliteringsrådgivare Stina Nygård kan kontaktas på telefon 050 595 4377 eller via e-mail på stina.nygard@fss.fi.
Taltidnings-stödpersonen Albert Westling nås på telefon 09 2316 3538.
——
Annonser
Må bra-kurs förensamstående
FSS Rehabilitering ordnar ensamståendekurs; Må bra – med mig själv! En kurs för dig som lever ensam och har en synnedsättning. Kom med och bli inspirerad!
Vi erbjuder:
- Kamratstöd och diskussioner 
- Inspiration för ett bra mående och en god självkänsla
- En fin och avkopplande miljö i gott sällskap

Tidpunkt och plats: Norrvalla, Vörå: 10-12.10.2019, Päiväkumpu, Karislojo: 24-26.10.2019
Österbotten: Ulla-Brita Ingman, 050 561 29 50 och Peter Koskinen 050 471 27 63.
Södra Finland: Tina Hultgren 050 561 29 51 och Ann-Catrin Tylli 040-511 33 45.
Frågor och anmälan: Har du eventuella frågor? Vill du anmäla ditt intresse? Hör av dig senast 13.9.2019. Det finns 8 platser per kurs. Förbundet Finlands Svenska Synskadade ordnar regelbundet rehabilitering och rehabiliteringskurser för personer med en diagnostiserad synnedsättning.
——
Kraft i vardagen
Må bra dag i Ekenäs
Tidpunkt: lördagen den 12.10 kl. 10.30-15.00 Plats: Lyan (Prästängsgatan 12, Ekenäs). PROGRAM:
10.30	Välkommen –Tina Hultgren och Birgitta Nordström
11.00	Hur styr och påverkar våra tankar oss? –Nina Hongell-Ekholm
12.00	Uteprogram – Utmanad –Pirjo Laatikainen och Nina Hongell-Ekholm
12.30	Lunch– Lunchrestaurang Seniora
13.30	Vad ger mig kraft och glädje i vardagen?	
14.30	Presentation av kommunernas serviceutbud –Tina Hultgren	
	Diskussion 
15.00	Avrundning med kaffe
Anmälningar tas emot av Birgitta Nordström tfn 044-336 8060. På frågor svarar Birgitta eller Tina Hultgren tfn 050-5612951. Sista anmälningsdag är den 5.10.2019. Må bra dagen ordnas i samarbete med Svenska Synskadade i Västnyland, Folkhälsans förbund och Förbundet Finlands Svenska Synskadade.
——
Har du frågor kring din syn? Rehabiliteringsrådgivare Tina Hultgren från Förbundet Finlands Svenska Synskadade ger i samarbete med Föreningen Svenska Synskadade i Västnyland synrådgivning på Lyan (Prästängsgatan 12, Ekenäs). 12.9 	kl 14-16, 17.10 kl 14-16, 21.11 kl 14-16, 19.12 kl 14-16.
Varmt välkommen att ställa dina frågor och få information om bl.a. hjälpmedel och den stödjande verksamhet som finns för personer med synnedsättning. På frågor svarar Tina Hultgren tel. 0505612951 och Börje Broberg tel. 0445410679.